Sihtasutuse Eesti-Hollandi Heategevusfond põhikiri

1. Üldsätted

1.1. Sihtasutuse nimi on Eesti-Hollandi Heategevusfond (edaspidi Fond). 
1.2.  Fondi asukohaks on Tallinn.
1.3.  Fondi majandusaasta on 1.01 – 31.12.
1.4.  Fondi põhitegevuseks ei või olla ettevõtlus ja Fond võib koguda vara ja kasutada saadud tulu ainult põhikirjas nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
1.5.  Fond on asutatud määramata tähtajaks.
1.6. Fondi tegevuse täpsemad eeskirjad, mis puudutavad muu hulgas vara käsutamist, erinevate organite ülesandeid ja toetuse maksmise tingimusi, määratakse kindlaks Fondi nõukogu (edaspidi Nõukogu) otsustega.
1.7.  Fond ei jaga oma vara ega tulu ega anna materiaalset abi või rahaliselt hinnatavaid soodustusi oma asutajatele, Juhatuse või Nõukogu liikmetele ega eelloetletud isikute abikaasale, otsejoones sugulasele, õele, vennale, õe või venna alanejale sugulasele, abikaasa otsejoones sugulastele, abikaasa, õele või vennale v.a. põhikirja punktides 3.8, 3.12 ja 4.8 ette nähtud juhul.
1.8.  Fondil on oma sümboolika.

2. Fondi eesmärgid

2.1. Fondi eesmärgiks on edendada humanismi ja kodanikuühiskonda ning solidaarsust Eesti ühiskonnas. Seda saab teha kolmet viisil: 
a. toetades projekte, mis on suunatud enam haavatavatele ühiskonnarühmadele: lastele, puuetega inimestele, eakatele, vaestele, pikaajaliselt töötutele ning sõltlastele. Samuti toetab Fond väikesemahulisi kogukonna edendamise projekte madalama elatustasemega maapiirkondades. Fond annab toetusi rahalise toetusena nagu annetused, laenud ja tagatised või muul sobival ja seaduslikul mitterahalisel kujul. Fond arvestab toetuste andmisel projektide majanduslikku jätkusuutlikkust ja sotsiaalset uuenduslikkust;
b.   organiseerides tasuta toiduabi vaesematele inimestele;
c.  juhtides heategevuslikke tegevusi, mis parandavad raskustesse sattunud inimeste olukorda. 
2.2. Eesmärgi saavutamiseks võib Fond korraldada mh tulundus- ja muid üritusi, kampaaniaid, projekte, info levitamist, konkursse, teha koostööd teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega, vahendada teiste isikute abi, asutada muid juriidilisi isikuid ning teha muid toiminguid, mis ei ole vastuolus seadusega ja on suunatud eesmärgi saavutamisele.

3. Nõukogu

3.1. Nõukogu kavandab Fondi tegevust, korraldab Fondi juhtimist ja teostab järelevalvet Fondi tegevuse üle. Nõukogus on viis kuni üheksa liiget.
3.2. Nõukogu pädevusse kuulub:
3.2.1. Fondi juhatuse (edaspidi Juhatuse) liikmete nimetamine ja tagasi kutsumine ning neile makstava tasu ja ülesannete jaotuse otsustamine;
3.2.2. Juhatusele volituste andmine tehingute tegemiseks, mis väljuvad igapäevase majandustegevuse raamest, sealhulgas tagatiskohustuste võtmiseks ning tehingute tegemiseks Nõukogu liikmetega;
3.2.3. Juhatuse liikmetega tehingute tegemine;
3.2.4. Fondi tegevuse üldpõhimõtete kinnitamine;
3.2.5. Fondi aastaeelarve ja aruannete kinnitamine;
3.2.6. Fondi Põhikirja muutmine arvestades p 7.2;
3.2.7. Fondi lõpetamise otsustamine ning lõpetamisel järele jääva vara üleandmise otsustamine;
3.2.8. muude Fondi tegevusega seotud küsimuste otsustamine.
3.3.  Oma ülesannete täitmiseks on Nõukogul õigus saada Juhatuselt mõistliku aja jooksul teavet Fondi igasuguse tegevuse kohta, tutvuda kõigi Fondi dokumentidega ning kontrollida raamatupidamise õigsust, vara olemasolu, samuti Fondi tegevuse vastavust seadusele ja põhikirjale ning nõuda juhatuselt tegevusaruannet ja bilansi koostamist.
3.4.  Nõukogu valib oma liikmed ise. 
3.5.  Nõukogu liige võib Nõukogust välja astuda asjakohase avalduse alusel. 
3.6.  Nõukogu võib oma liikme  Nõukogust välja arvata. Liikme väljaarvamise  hääletamisel ei osale liige, kelle küsimust arutatakse. Nõukogu liige on Nõukogust välja arvatud, kui seda pooldab vähemalt 2/3 Nõukogu liikmetest. 
3.7.  Nõukogu liikmed valivad endi seast Nõukogu esimehe ja esimehe asetäitja. Nõukogu esimees korraldab Nõukogu tegevust ja juhatab Nõukogu koosolekuid. Nõukogu esimehe äraolekul täidab tema ülesandeid Nõukogu esimehe asetäitja.
3.8.  Nõukogu liikmete tööd ei tasustata. Nõukogu liikmele võib hüvitada Fondi töös osalemisega seotud kulutused.
3.9.  Nõukogu korralised koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kaks korda aastas. Koosoleku kutsub kokku Nõukogu esimees või tema äraolekul Nõukogu esimehe asetäitja. Nõukogu erakorraline koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab Nõukogu liige, Juhatus või audiitor.
3.10. Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole Nõukogu liikmetest.
3.11.  Nõukogu võib teha otsuse koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad ühe kuu jooksul kirjalikult kõik Nõukogu liikmed.
3.12.  Spetsiifiliste ülesannete täitmiseks võib Nõukogu moodustada Ekspertide Töörühma. Ekspertide Töörühma töökorra ja strateegilise tegevuskava kinnitab Nõukogu. Ekspertide Töörühma juht on aruandekohustuslik Nõukogu ees vähemalt kaks korda aastas. Ekspertide Töörühma liikmetele võib hüvitada Fondi töös osalemisega seotud kulutused.

4. Juhatus

4.1.  Fondi Juhatus (edaspidi – Juhatus) juhib ja esindab Fondi.
4.2.  Juhatus koosneb ühest kuni kolmest liikmest, kelle volitused kehtivad viis aastat. Juhatuse liikmete arvu suurendamise, uute liikmete määramise ja Juhatuse tagasikutsumise otsustab Nõukogu.
4.3.    Juhatuse igal liikmel on õigus esindada Fondi kõigis õigustoimingutes.
4.4. Juhatus peab juhtima Fondi vajaliku hoolsusega ning korraldama Fondi raamatupidamise ja aruandluse vastavalt raamatupidamise seadusele. Enne majandusaasta algust koostab Juhatus aastaeelarved tegevusteks, mis on märgitud punktis 2.1 ja esitab selle Nõukogule kinnitamiseks. Pärast majandusaasta lõppu koostab Juhatus raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande tegevuste kohta, mis on märgitud punktis 2.1, vastavalt seaduses sätestatud korrale. Raamatupidamise aastaaruande esitab Juhatus esmalt kontrollimiseks audiitorile ja seejärel kinnitamiseks Nõukogule kolme kuu jooksul peale majandusaasta lõppemist.
4.5. Juhatus esitab Nõukogule vähemalt kord nelja kuu jooksul ülevaated  tegevusest ja majanduslikust seisundist tegevuste kohta mis on märgitud punktis 2.1, samuti teatab kohe Fondi majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja muudest Fondi majandustegevusega seotud olulistest asjaoludest.
4.6. Juhatuse pädevusse kuulub:
4.6.1. Fondi esindamine vastavalt p-le 4.3;
4.6.2. punktis 2.1.a nimetatud projektide toetamise juhtimine ja toetatud projektide kontrollimine; 
4.6.3. punktides 2.1.b ja 2.1.c nimetatud  tegevuste juhtimine; 
4.6.4. punktis 2.1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalike kohtumiste, tegevuste, kampaaniate, analüüside, rahakogumiste ja mainekujunduse (PR) organiseerimine;
4.6.5. Ekspertide  Töörühmaga konsulteerimine;
4.6.6. aastaeelarvete koostamine ja esitamine Nõukogule;
4.6.7. aastaaruannete ja muude aruannete koostamine ja esitamine Nõukogule;
4.6.8. töötajate töölevõtmine peale Nõukogu poolt kinnitamist;
4.6.9. muude Nõukogu antud ülesannete täitmine;
4.6.10.	 osalemine sõnaõigusega Nõukogu koosolekutel.
4.7. Juhatus on kohustatud järgima Nõukogu seaduslikke korraldusi.
4.8. Juhatuse liikmele võib maksta tema ülesannete täitmise eest tasu, mille suuruse ja maksmise korra määrab kindlaks Nõukogu.

5. Audiitor

Fondi majandusaasta aruannet kontrollib audiitor. Nõukogu valib audiitori volituste tähtajaga üks (1) aasta ja määrab audiitori tasustamise korra. 

6. Fondi vara moodustumine ja kasutamine

6.1. Fondi vara tekib annetustest, kingitustest, pärandustest, sihtotstarbelistest eraldistest ja muust seaduslikust tulust, mida Fond oma tegevuse käigus saab.
6.2. Fondile laekunud varad kajastab Juhatus koheselt Fondi raamatupidamisdokumentides. 
6.3. Fondile laekuva sularaha võtab vastu Juhatus või Juhatuse poolt volitatud isik ja kannab selle fondi pangaarvele.  
6.4. Fondile laekunud sihtotstarbelised annetused võtab Juhatus raamatupidamises arvele vastava märkega ja neid kasutatakse vastavalt annetaja soovile.  Juhatus ei või vastu võtta sihtannetusi, mis ei lange kokku Fondi eesmärkidega.
6.5. Fondile laekunud rahast võib Juhatus teha eraldisi tegevuskuludeks Nõukogu poolt kinnitatud määral. 
6.6. Juhatus esitab Nõukogule aruande Fondile laekunud varadest vähemalt kord nelja kuu jooksul.
6.7. Fondi vara kasutatakse Fondi põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks. Vara käsutajaks on Juhatus. Nõukogu võib anda Juhatusele korraldusi vara kasutamise ulatuse ja korra suhtes. 
Fondi vara haldamise sh investeeringute puhul peab alati vältima põhjendamatuid riske. 

7.   Fondi põhikirja muutmine

7.1.  Fondi põhikirja muutmine toimub seaduses sätestatud korras.
7.2.  Nõukogu võib põhikirja muuta üksnes muutunud asjaolude arvessevõtmiseks, järgides seejuures Fondi eesmärke. Muutmise poolt peab olema vähemalt 2/3 Nõukogu liikmetest.

8.   Fondi lõpetamine, ühinemine ja lõpetamisel järele jääva vara üleandmise otsustamine

8.1.   Fondi lõpetamine võib toimuda Nõukogu otsuse alusel, kui selgub, et Fond ei suuda põhikirjalisi eesmärke täita. Fondi lõpetamise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud kõik Nõukogu liikmed. 
8.2.   Fond võidakse lõpetada ka muul seaduses ettenähtud alusel.
8.3. Fondi lõpetamine toimub likvideerimismenetluse korras, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Likvideerijateks on Juhatuse liikmed.
8.4. Likvideerijad lõpetavad Fondi tegevuse, nõuavad sisse võlad, müüvad vara, rahuldavad võlausaldajate nõuded ja esitavad avalduse Fondi registrist kustutamiseks.
8.5.  Pärast võlausaldajate kõigi nõuete rahuldamist allesjäänud vara antakse Nõukogu otsusel üle Fondiga samalaadsete eesmärkidega tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud heategevale mittetulundusühingule või sihtasutusele. 
8.6.   Fondi ühinemine või jagunemine toimub seadusega sätestatud korras. Ühinemise või jagunemise otsus on tehtud, kui selle poolt hääletab üle 2/3 Nõukogu liikmetest. 

Põhikiri on kinnitatud nõukogu otsusega 10. veebruar 2010 a.